„Mérés laboratórum 2 - 5. mérés ellenőrző kérdései” változatai közötti eltérés
a (Ferrero átnevezte a(z) 5. mérés ellenőrző kérdései (BSc képzés): lapot a következő névre: Mérés laboratórum 2 - 5. mérés ellenőrző kérdései (BSc képzés):) |
a (autoedit v2: fájlhivatkozások egységesítése, az új közvetlenül az adott fájlra mutat) |
||
(7 közbenső módosítás, amit 4 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
6. sor: | 6. sor: | ||
A karakterisztikának azt a pontját, melynél a kimenő feszültség megegyezik a bemenő feszültséggel, komparálási pontnak nevezik, és az ehhez a ponthoz tartozó feszültség az Uk komparálási feszültség. | A karakterisztikának azt a pontját, melynél a kimenő feszültség megegyezik a bemenő feszültséggel, komparálási pontnak nevezik, és az ehhez a ponthoz tartozó feszültség az Uk komparálási feszültség. | ||
A kapuáramkörök a komparálási szintnél kisebb bemeneti feszültséget lényegében L értéknek, az annál nagyobbat pedig H értéknek érzékelik, de a helyes működés csak akkor garantált, ha a bemenő jelek az előírt tartományban vannak. | |||
Mérésvezetőként megjegyezném, hogy az egésznek a LÉNYEGE-értelme a második mondat. Az első mondat meg a definíció (wachag). | |||
==3. Hogyan határozható meg a transzfer karakterisztikából a komparálási feszültség?== | ==3. Hogyan határozható meg a transzfer karakterisztikából a komparálási feszültség?== | ||
13. sor: | 16. sor: | ||
==4. Rajzoljon fel egy mérési elrendezést logikai kapu transzfer karakterisztikájának felvételéhez!== | ==4. Rajzoljon fel egy mérési elrendezést logikai kapu transzfer karakterisztikájának felvételéhez!== | ||
[[ | [[File:meres2_5_elrendezes.png]]<br/> | ||
[[Média:Meres1_ZHra_2006tavasz.doc|innen van a többi is]] | [[Média:Meres1_ZHra_2006tavasz.doc|innen van a többi is]] | ||
37. sor: | 40. sor: | ||
U<sub>ZtH</sub> = U<sub>H</sub> - U<sub>K</sub><br /> | U<sub>ZtH</sub> = U<sub>H</sub> - U<sub>K</sub><br /> | ||
Ha nem a képletet írjátok le, hanem a segédletben található ábrát rajzoljátok, az még pöpecebb lenne (wachag). Ne magoljatok, értsetek! | |||
==8. Hogyan értelmezik a lefutási időt?== | ==8. Hogyan értelmezik a lefutási időt?== | ||
A fel- ill. lefutási idő általánosan elfogadott meghatározása: Az állandósult feszültségértékek közti tartomány 10% és 90% közti részén való áthaladás ideje. | A fel- ill. lefutási idő általánosan elfogadott meghatározása: Az állandósult feszültségértékek közti tartomány 10% és 90% közti részén való áthaladás ideje. | ||
Megjegyzés: Mesterek! Beugróba legyetek már olyan jók, és írjátok le rendesen, hogy a felfutó a 10%-90%, a lefutó a 90%-10% közti. (wachag) | |||
==9. Hogyan definiálják a jelterjedési időt a TTL logikai áramköröknél?== | ==9. Hogyan definiálják a jelterjedési időt a TTL logikai áramköröknél?== | ||
50. sor: | 57. sor: | ||
==10. Hogyan értelmezik az előkészítési időt?== | ==10. Hogyan értelmezik az előkészítési időt?== | ||
Az adatjelnek egy bizonyos idővel | Az adatjelnek egy bizonyos idővel az órajel éle előtt stabilnak kell lennie. | ||
==11. Hogyan értelmezik a tartási időt?== | ==11. Hogyan értelmezik a tartási időt?== | ||
56. sor: | 63. sor: | ||
Az adatjelet az órajel éle után még legalább a megadott ideig nem szabad megváltoztatni (pl. órajel után a flip-flop bemenetén az adatot még ennyi ideig kell stabilan tartani). | Az adatjelet az órajel éle után még legalább a megadott ideig nem szabad megváltoztatni (pl. órajel után a flip-flop bemenetén az adatot még ennyi ideig kell stabilan tartani). | ||
(Megjegyzés: el szoktátok felejteni az órajelet leírni. Úgy nem sok értelme van. (wachag)) | |||
[[Category:Infoalap]] | [[Category:Infoalap]] |
A lap jelenlegi, 2017. július 12., 16:09-kori változata
1. Mi a kapu ún. transzfer karakterisztikája?
A logikai áramkörök esetében a transzfer karakterisztikán a feszültség-transzfer karakterisztikát értik, azaz hogyan változik a kimenő feszültség a bemenő feszültség függvényében egy adott áramkörnél.
2. Hogyan értelmezik a komparálási feszültséget?
A karakterisztikának azt a pontját, melynél a kimenő feszültség megegyezik a bemenő feszültséggel, komparálási pontnak nevezik, és az ehhez a ponthoz tartozó feszültség az Uk komparálási feszültség. A kapuáramkörök a komparálási szintnél kisebb bemeneti feszültséget lényegében L értéknek, az annál nagyobbat pedig H értéknek érzékelik, de a helyes működés csak akkor garantált, ha a bemenő jelek az előírt tartományban vannak.
Mérésvezetőként megjegyezném, hogy az egésznek a LÉNYEGE-értelme a második mondat. Az első mondat meg a definíció (wachag).
3. Hogyan határozható meg a transzfer karakterisztikából a komparálási feszültség?
Ha az áramkör uki = f(ube) transzfer karakterisztikája ismert, akkor arról az UK feszültségkönnyen leolvasható. Nem invertáló jellegű áramkör esetén az origóból indított m = 1 meredekségű egyenes (az ube = uki pontok helye) a transzfer karakterisztikát az UL, UK, UH feszültségű pontokban metszi. Invertáló jellegű áramkör esetén az origóból indított m = 1 meredekségű egyenes a transzfer karakterisztikát csak az UK feszültségű pontban metszi.
4. Rajzoljon fel egy mérési elrendezést logikai kapu transzfer karakterisztikájának felvételéhez!
5. Hogyan határozható meg egyszerűen egy kapu komparálási szintje olyan kétcsatornás oszcilloszkóppal, melynek nincs X-Y üzemmódja.
A bemenet és kimenet jelalakját ábrázoló csatornák nulla szintjét a képernyőn ugyanoda állítjuk. Ekkor a kimenő és bemenő jel feszültséghelyesen rajzolódik egymásra, és a két jel metszéspontja adja a komparálási feszültséget.
6. Hogyan határozható meg a logikai kapu worst-case zavarfeszültség-tűrése?
A statikus worst-case zavarfeszültség-tűrés (worst-case noise margin) a logikai szintek worst-case specifikációjából egyértelműen meghatározható:
UZML = UILmax - UOLmax
UZMH = UOHmin - UIHmin
7. Hogyan határozható meg a logikai kapu tipikus zavarfeszültség-tűrése ún. egyedi zavarást feltételezve?
Az átlagos paraméterű áramkörök névleges hőmérsékleten és névleges tápfeszültségen mutatott zavartűrése, a tipikus zavarvédettség meghatározásánál meg kell különböztetni az ún. egyedi zavarást és az ún. lánczavarást. Egyedi zavarás esetében a zavart bemenetű jelvevő áramkör utáni hálózatrészben nincs zavarás, és a helyes logikai állapot fennállását a hálózatrész kimenetén, a zavart áramkör utáni n-edik elem kimenetén ellenőrizzük. Az egyedi zavarás feltételezése azt a gyakorlati esetet közelíti, amikor egy berendezés modulokból (pl. kártyákból) épül fel, és a modulokat összekötő, viszonylag hosszú jelvezetékeken lényegesen nagyobb zavarjelek keletkeznek, mint a modulokon belüli rövid összekötő vezetékeken.
Az L állapotban a tipikus zavarfeszültség-tűrés:
UZtL = UK - UL
A H állapotban a tipikus zavarfeszültség-tűrés:
UZtH = UH - UK
Ha nem a képletet írjátok le, hanem a segédletben található ábrát rajzoljátok, az még pöpecebb lenne (wachag). Ne magoljatok, értsetek!
8. Hogyan értelmezik a lefutási időt?
A fel- ill. lefutási idő általánosan elfogadott meghatározása: Az állandósult feszültségértékek közti tartomány 10% és 90% közti részén való áthaladás ideje.
Megjegyzés: Mesterek! Beugróba legyetek már olyan jók, és írjátok le rendesen, hogy a felfutó a 10%-90%, a lefutó a 90%-10% közti. (wachag)
9. Hogyan definiálják a jelterjedési időt a TTL logikai áramköröknél?
A bemeneti jel megváltozásától a kimeneti jel megváltozásáig eltelt idő a jelterjedési idő. Még pontosabban: a kimenet H->L és L->H változása sem ugyanannyi idő alatt zajlik le általában, így a jelterjedési idő a két érték számtani átlaga.
A TTL-nel a feszultségszint nem a tápfelszülség 50% hanem csak 30%. A TTL, TTT-LS áramköröknél (SN74', SN74LS' sorozatok) a jelváltási idő 10 ns nagyságrendű. A jelvezetékek fajlagos késleleltetési ideje kialakítástól függően 5 - 10 ns/m.
10. Hogyan értelmezik az előkészítési időt?
Az adatjelnek egy bizonyos idővel az órajel éle előtt stabilnak kell lennie.
11. Hogyan értelmezik a tartási időt?
Az adatjelet az órajel éle után még legalább a megadott ideig nem szabad megváltoztatni (pl. órajel után a flip-flop bemenetén az adatot még ennyi ideig kell stabilan tartani).
(Megjegyzés: el szoktátok felejteni az órajelet leírni. Úgy nem sok értelme van. (wachag))