„Jelek és rendszerek 2” változatai közötti eltérés
a (2023.01.16.-i vizsga hozzáadva) |
|||
(288 közbenső módosítás, amit 76 másik szerkesztő végzett, nincs mutatva) | |||
1. sor: | 1. sor: | ||
{{ | {{Tantárgy | ||
|nev=Jelek és rendszerek 2 | |||
|tárgykód=VIHVAB01 | |||
|kredit=6 | |||
|felev=3 | |||
|kereszt=van | |||
|tanszék=HVT | |||
|kiszh=3 db | |||
|vizsga=írásbeli és szóbeli | |||
|nagyzh=1 db | |||
|hf=3 db | |||
|szak=villany | |||
|tad=https://www.vik.bme.hu/kepzes/targyak/VIHVA200/ | |||
|targyhonlap=https://fourier.hvt.bme.hu/ | |||
|levlista=[https://lists.sch.bme.hu/wws/info/jelek2 jelek2{{kukac}}sch.bme.hu] | |||
}} | |||
A tantárgy a [[Jelek és rendszerek 1]] tárgy folytatása. Célja megalapozni a folytonos idejű rendszerek vizsgálati módszereit a frekvencia és a komplex frekvencia tartományban, továbbá a különböző rendszerleírások alapján megismertetni a rendszerjellemzőket és kapcsolatukat. A folytonos idejű rendszerek elméletét követően, a diszkrét idejű jelek és rendszerek vizsgálati módszereinek tárgyalása az idő-, frekvencia-, és z-tartományban. A tantárgy megadja a folytonos idejű jelek és rendszerek diszkrét közelítésének elvi alapjait, és tárgyalja a folytonos idejű nemlineáris rendszerek és hálózatok analízisének alapvető módszereit. | |||
A Jelek és rendszerek a [[Villamosmérnök BSc záróvizsga|BSc-záróvizsgán]] 33%-os súllyal szerepel. | |||
== Követelmények == | |||
* '''Előkövetelmény:''' A [[Jelek és rendszerek 1]] című tárgy teljesítése. | |||
* '''Jelenlét:''' Elméletileg az előadások és gyakorlatok 70%-án kötelező jelen lenni, de gyakorlatilag senki sem tartja számon. | |||
* '''Házi feladat:''' A félév során három egyedi házi feladatot kell megoldani. Ezeket 0-5 ponttal értékelik. A határidőre be nem adott házi feladat nem pótolható, értékelése 0 pont. Az aláírásba a két legjobb házi átlagpontszáma számít bele. Leadásuk nem kötelező, de erősen ajánlott. | |||
*# Folytonos idejű rendszer/hálózat vizsgálata a frekvencia és a komplex frekvencia tartományban | |||
*# Diszkrét idejű hálózatok vizsgálata az idő-, és frekvenciatartományban | |||
*# Diszkrét idejű hálózatok vizsgálata komplex frekvenciatartományban | |||
*'''KisZH:''' A félév során 3 darab 5 pontos kis zárthelyit kell megírni. Ezek pótlására nincs lehetőség. Minden gyakorlatvezető egyedileg válogatja össze, hogy pontosan melyik témakörből és mikor íratja meg. | |||
*'''NagyZH:''' A félév során egy nagy ZH van a 10. héten, amin 25 pont szerezhető, és még a szorgalmi időszakban egyszer pótolható. | |||
A félévközi pontszám az alábbi módon tevődik össze: | |||
*<math>FP={KZH_1+KZH_2+HFA+NZH}</math> | |||
Ahol KZH<sub>x</sub> a két legjobban sikerült kisZH-t, HFA a két legjobban sikerült házi feladat pontszámának az átlagát, NZH pedig a nagyZH pontszámát jelenti. | |||
Az aláírás megszerzésének feltétele, hogy a félévközi pontszám legalább 20 pont, a nagyZH pedig legalább 10 pont legyen. | |||
*'''Vizsga:''' Két részből áll: Egy írásbeliből és egy szóbeliből. <del>Az írásbeli (60 pont) első fele két darab 15 pontos nagyfeladat (egyik FI másik DI), a második fele 15 darab 2 pontos kiskérdés.</del> Csak sikeres írásbeli (legalább 30 pont) után kezdhető meg a szóbeli, melyen javítható/rontható is az írásbeli érdemjegye, akár meg is lehet bukni! | |||
'''UPDATE!! 2018 ősztől:''' Az írásbeli vizsga egyszer 100 perces. 2 db 20-20 pontos nagyfeladattal és 10 db 2 pontos kisfeladattal. A nagyfeladatok nagy valószínűséggel a ZH-ból kimaradt anyagrészből (jellemzően a nemlineáris és DI témakörből) kerülnek ki. A szóbeli rendje és a ponthatárok nem változtak. | |||
== Jegyzetek, segédanyagok == | == Jegyzetek, segédanyagok == | ||
[[Media:fourier_transzformacio_HIT_jegyzet.pdf|Fourier-transzformáció a HIT tolmácsolásában]] | === Videotorium === | ||
*[https://bme.videotorium.hu/en/channels/1578/jelek-es-rendszerek-2 Előadásvideók] - 2013/14 őszi félévében ''Dr. Gyimóthy Szabolcs'' előadásainak felvételei. | |||
=== Fourier-transzformáció === | |||
*[[Media:fourier_transzformacio_HIT_jegyzet.pdf|Fourier-transzformáció a HIT tolmácsolásában]] | |||
*[http://phet.colorado.edu/hu/simulation/fourier JAVA-alapú szimuláció a phet.colorado.edu oldalról] | |||
*[http://www.tankonyvtar.hu/en/tartalom/tamop412A/2011-0013_kelemen_digitalis_jelfeldolgozas/41_periodikus_jelek_fourier_sora.html Link]: Fourier sorfejtés. transzformáció Dr. Kelemen András (SZTE) által | |||
=== Jegyzetek === | |||
*[[Media:Jelek és rendszerek 2 jegyzet.pdf|Teljes anyagot lefedő jegyzet]] - Dudás Márton jegyzete, melyet dr. Gyimóthy Szabolcs lektorált és jegyzetpályázatot nyert (ami "kikerült a tananyagból", az az új tanrendre vonatkozik, a régi tárgyhoz az egész aktuális!)(Vannak benne hibák) | |||
*[http://www.mht.bme.hu/~bilicz/peldatar/villamos_matematika_bilicz.pdf Dr. Bilicz Sándor: A matematika villamosmérnöki alkalmazásairól, példákon keresztül] - Többek között a Fourier-, Laplace-, és z-transzformáció elmélete és hozzájuk kapcsolódó feladatok megoldással | |||
*[[Media:jelek2_jegyzet_2010osz_ea_TakacsPeti.pdf|Takács Péter: 2010 őszi előadások]] | |||
*[[Media:jelek2_jegyzet_2010osz_gyak_TakacsPeti.pdf|Takács Péter: 2010 őszi gyakorlatok]] | |||
*[[Media:jelek2_jegyzet_A-FI_Bilicz_jegyzet.pdf|Folytonos idejű jelekről jegyzet]] - ''Dr. Bilicz Sándor'' előadása (Kemecsey Zita munkája) | |||
*[[Media:jelek2_jegyzet_B-DiszkretIdo_Bilicz.pdf|Diszkrét idejű jelekről jegyzet]] - ''Dr. Bilicz Sándor'' előadása (Kemecsey Zita munkája) | |||
*[[Media:jelek2_jegyzet_C-MV_Bilicz_2012_tavasz.pdf|Mintavételezésről jegyzet]] - ''Dr. Bilicz Sándor'' előadása (Kemecsey Zita munkája) | |||
*[[Media:jelek2_jegyzet_Hare_kepletek.pdf|Képletgyűjtemény]] - Egy jó kis összefoglaló, mely tartalmazza szinte az összes szükséges képletet! | |||
===Jelek és rendszerek tankönyv=== | |||
* [[Media:Jelek_konyv_0tartalom.pdf |0. Fejezet]] - Tartalomjegyzék | |||
* [[Media:Jelek_konyv_1.pdf | 1. Fejezet]] - Alapfogalmak | |||
* [[Media:Jelek_konyv_2.pdf | 2. Fejezet]] - Analízis időtartományban | |||
* [[Media:Jelek_konyv_3.pdf | 3. Fejezet]] - Analízis frekvenciatartományban | |||
* [[Media:Jelek_konyv_4.pdf | 4. Fejezet]] - Analízis komplex frekvenciatartományban | |||
* [[Media:Jelek_konyv_5.pdf | 5. Fejezet]] - A MATLAB néhány alkalmazása | |||
* [[Media:Jelek_konyv_0targymutato.pdf | 6. Fejezet]] - Tárgymutató | |||
=== Példatár === | |||
* [https://bmeedu-my.sharepoint.com/:b:/g/personal/krisztina_kiraly_edu_bme_hu/EV6HxpyUkZtIi7XcgH7-fBMB5AZKPJVYrXgu-xMggSsfAw?e=HPUByX Dr. Fodor György (szerk.): Villamosságtan példatár] | |||
=== Vizsgához segítség === | |||
*[[Media:jelek2_jegyzet_2012_szobelire.pdf|Szóbelire összefoglaló]] - Gábor Norbert és Kondor Máté András munkája, de '''NEM TELJES!''' Ezektől eltérő kérdések is lehetnek a vizsgán, esetleg egy adott témakörbe részletesebben is belekérdezhetnek. | |||
*[[Media:jelek2_jegyzet_2013_lyq.pdf|Teljes előadásjegyzet]] - Klinkó Krisztián munkája. Dr. Gyimóthy Szabolcs 2013-as előadásainak jegyzete. Szerepel benne minden, ami előadáson elhangzott, kivéve az év végi "érdekességek". | |||
[[Media: | *Abból az időből, amikor még Hálózatok és Rendszerek volt a tárgy neve, és szigorlattal zárult ''Gódor András'' készített egy elég terjedelmes és átfogó összefoglalót, mely még most is jól használható a vizsgakészüléshez. Bár kézzel írt és szkennelt, de akinek van türelme átnézni, az sok hasznos dolgot találhat benne: | ||
**[[Media:Jelek_HÁRE_szigorlat_1.PDF| Összefoglaló 1. rész]] | |||
**[[Media:Jelek_HÁRE_szigorlat_2.PDF| Összefoglaló 2. rész]] | |||
**[[Media:Jelek_HÁRE_szigorlat_3.PDF| Összefoglaló 3. rész]] | |||
[[Media: | *[[Jelek és rendszerek 2 - Veszely konzultáció 2008|2008 - Dr. Veszely Gyula által tartott konzultáció]], mely segít a házi megoldásában is. | ||
*[[Media:Jelek2 előadásjegyzet FI.pdf|E-book reader-re optimalizált FI jegyzet]], ''Bíró Tamás'' munkája | |||
*[[Media:JR2_kartya.pdf|Fontos képletek tanuló kártyákon]] | |||
=== Modulációs témakör === | |||
[[Media: | A tanév végén jellemzően 2-4 előadás van ebből a témakörből. A vizsgán szinte mindig van 2 modulációs kisfeladat. Továbbá a szóbelinél némelyik vizsgáztató nem szereti, ha semmit sem tudtok ebből a témakörből, szóval legalább egyszer azért érdemes átfutni. | ||
* A radarlab-os honlapról lementett "rövid" elméleti összefoglaló, mely teljes mértékben lefedi a vizsgához szükséges anyagrészt: [[Media:Jelek2_Moduláció_elméleti_összefoglaló.pdf|Elméleti összefoglaló]] | |||
* Szintén a radarlab-os honlapról származó, modulációs feladatok, hivatalos megoldásokkal. Elvileg csak ezek a típuspéldák lehetnek a vizsgán: [[Media:Jelek2_Moduláci_Gyakorló_feladatokésmegoldások.pdf|Gyakorló feladatok és megoldások]] | |||
* Továbbá néhány hasznos képlet: [[media:Jelek2_Moduláció_Képletek.pdf|Néhány hasznos képlet]] | |||
=== Nemlineáris hálózatok === | |||
Ez a témakör korábban a Jelek 1 része volt, azonban az új tárgyban átkerült a Jelek 2-be. | |||
=== Oktatóvideók === | |||
[ | *[https://www.youtube.com/playlist?list=PLr5ptf0KeDOsLQJTniQK1tK16PywOy8UB Jelek és Rendszerek 2 Oktatóvideók Playlist] - Cseppentő Bence és Radványi Patrik demonstrátorok közreműködésével készültek, a nagyZH témaköréből. Gyurós Péter munkája. | ||
== | == Számítógépes segédprogramok == | ||
=== Matlab === | |||
[[Media: | <p style="color:red;"> '''Figyelem! 2017 tavasztól letölthető a matlab legálisan bármely bme-s emailcímmel való regisztráció után [https://viki.eik.bme.hu/doku.php?id=mathworks:mathworks - részletek itt]''' </p> | ||
A Matlab-ot használja a tanszék félhivatalosan (vagyis nem követelmény használni) a matematikai számítások, ábrázolások elvégzésére. A program [http://www.mathworks.com/products/matlab/ hivatalos weboldala].<br />Hivatalos útmutató mely eredetileg a [[Szabályozástechnika|Szabályozástechnika]] című tárgyhoz készült - [[Media:MatLab_Utmutato_Szabtech_Jelek.pdf|Matlab útmutató]]<br />Matlab alaputasítás összefoglaló, mely jól jöhet a házihoz (angol) - [[Media:Jelek1_MATLABösszefogalaló.pdf| Matlab parancsok]]<br />Hosszabb Matlab gyorstalpaló, ábrák készítésének leírása, alapműveletek (angol) - [[Media:Jelek1_MATLABgyorstalpaló.pdf| Matlab gyorstalpaló]] | |||
[[ | További hasznos segítség lehet az őszi félévben inudló [[Mérnöki problémamegoldás MATLAB-ban]] tantárgy felvétele | ||
=== Wolfram Mathematica === | |||
[ | Tényleg nagyon jó program, rengeteg alapszintű beépített függvénnyel (kapásból megold neked több ismeretlenes, szimbolikus egyenletrendszereket) és közvetlenül is tud számolni sok olyan dolgot, amire amúgy a Matlabot szoktuk használni, mint például Fourier-sorfejtés vagy -transzformáció, állapotváltozós mátrixokból átviteli függvény meghatározása, stb. Érdemes megtanulni a használatát. '''Fizetős program!'''<br />[http://www.wolfram.com/mathematica/ Hivatalos weboldal] | ||
=== Wolfram Alpha === | |||
[ | Egy szűk részhalmazát tudja ingyen online azoknak a műveleteknek, amiket a Wolfram Mathemethica tud, de még így is nagyon jól használható! (Deriválás, integrálás, egyenletmegoldás, stb.)<br />Hivatalos honlap: [http://www.wolframalpha.com/ Wolfram Alpha] | ||
== | === MAPLE === | ||
[[Media: | Könnyen kezelhető, tudja körülbelül ugyanazt mint a Wolfram Mathematica. Házihoz nagyon jól használható (egyenletrendezés, parciális törtekre bontás, numerikus számítások stb.)<br />[http://www.maplesoft.com/products/Maple/ Hivatalos weboldal]<br />Egy jól használható Maple gyorstalpaló, mely bemutatja az alap funkciókat: [[Media: Jelek1_MAPLE.pdf| MAPLE gyorstalpaló]] - Házihoz nagyon hasznos! | ||
=== ANDI === | |||
A diszkrét idejű, második házi feladat ellenőrzéséhez rendkívül hasznos program. Egy tanszéki munkatárs fejlesztette még évekkel ezelőtt, '''teljesen jogtisztán''' használható. Még DOS-ra írták meg a programot, így telepítése kicsit problémás, de alább olvasható két részletes útmutató: | |||
[[Media: | ===== Egyszerűbb telepítés ===== | ||
# Lépés: [[Media:jelek2_ANDI.zip|ANDI.zip]] letöltése, majd kicsomagolása a '''C:\''' mappába | |||
# Lépés: [http://sourceforge.net/projects/dosbox/files/dosbox/0.74/DOSBox0.74-win32-installer.exe/download DOSbox] DOS emulátor letöltése és telepítése | |||
# Lépés: DOSbox elindítása majd az alábbi parancsok begépelése: | |||
## Parancs: '''mount c c:\ANDI''' | |||
## Parancs: '''c:''' | |||
## Parancs: '''ANDI.exe''' | |||
# Lépés: '''Configurate''' menüpont és ott minden '''DIR'''-t át kell írni '''C:\''' -re. | |||
# Lépés: Teszteld, hogy működik-e egy egyszerű hálózattal: '''graph editor''' -> '''insert''', majd írd be pl hogy: ''i d o'' ('''i''':input '''d''':delay '''o''':output '''l''':line '''m''':erősítő) aztán nyomj egy '''escape''' -t. | |||
# Lépés: '''Analyse''' menüpont: Errort fog dobni, de entert nyomva bevisz a '''Text Editor'''-ba, ahol annyi a dolgod, hogy az első sorba a '''Network: valamirandomakármi;''' legyen írva. '''Escape''', majd újra '''Analyse''' és mennie kell. | |||
# Lépés: Amikor a konkrét hálózatodat rajzolod be, akkor arra figyelj, hogy minden vonalon legyen erősítő. Ha a rajzodban nincs valamelyik vonalon erősítő, akkor egy egyszeres erősítésűt rakj be, hogy tudja a program, milyen irányítású a jelfolyamhálózat. (Ekvivalens a nyilacskákkal a rajzon). Ezt még akkor is csináld meg, ha amúgy egyértelmű, hogy merre folyik! Menteni is lehet a '''graph'''-ot utána. Ha error-t dob először, akkor a 6-os pontban leírtakat kell követni. | |||
[[Media: | ===== Bonyolultabb telepítés (megéri) ===== | ||
# Lépés: [[Media:jelek2_ANDI.zip|ANDI.zip]] letöltése, majd kicsomagolása bármilyen mappába (pl. `asztal\ANDIprogram\` mappába kerül a kicsomagolt ANDI mappa, abban a fájlok) | |||
# Lépés: [https://sourceforge.net/projects/dosbox/ DOSbox] DOS emulátor letöltése és telepítése | |||
# Lépés: DOSBOX konfiguráció létrehozása az ANDI mappájába (pl. `asztal\ANDIprogram\dosbox.conf`), az alábbi tartalommal: <br><code>[autoexec]<br>MOUNT o .<br>MOUNT c .\ANDI\<br>o:<br>CD ANDI<br>ANDI.EXE<br></code><br> | |||
# Lépés: parancsikon létrehozása. A parancs amit indít '''"C:\Program Files (x86)\DOSBox-0.74-3\DOSBox.exe" -conf "dosbox.conf"''', és az indítási mappa pedig a mappa ahová kicsomagoltad az ANDI-t (és a config is van). | |||
# Lépés: elindítod a programot a parancsikonnal. El kell indulnia a DOSBox-nak, és rögtön bejön az ANDI. | |||
# Lépés: '''c'''onfigurate -> elérési utakat át kell írni '''C:\'''-re, pl. '''C:\HELP''' (a DATA pedig '''C:\'''), majd write config | |||
# Lépés: teszteld le, ha minden jól ment akkor minden működik és ha újraindítod a programot akkor sem kell többet a beállításokhoz nyúlnod. | |||
== Házi feladatok == | |||
A hivatalos leadási határidők csak irányadóak, valójában a gyakvezér határozza meg a pontos leadási határidőt. Mindig megvárják, hogy minden elhangozzon a gyakorlatokon, ami az adott házi elkészítéséhez szükséges. Nem célszerű az utolsó napokra hagyni, mivel mindkét házi megírása külön-külön '''legalább 10-15 órát''' igénybe vesz! Ajánlatos folyamatosan dolgozni vele, ugyanis adott feladatsorban a feladatok úgy követik egymást, ahogy a megoldásukhoz szükséges elméleti anyag elhangzik az előadásokon. Továbbá minden gyakvezérnek van rendszeres konzultációs időpontja, így ha időben szembesültök a problémával, akkor még van idő rákérdezni és javítani. | |||
{| style="border-spacing: 1em; width:70%;" | |||
| style="vertical-align: top; width:50%;" | | |||
=== Első házi, folytonos időből === | |||
[[Media: | *[[Media:jelek2_hf1_Anon1.pdf|Kidolgozás egy gyakvezér honalpjáról]] H34 J12 | ||
[[Media: | *[[Media:jelek2_hf1_Erdei_Bence.pdf|Erdei Bence munkája]] H17 J6[[:File:J6.jpg]] itt a 6 jel eredetije ez a kidolgozásban nem szerepel. | ||
[[Media: | *[[Media:Jelek2_hf1_SZN.pdf|Szabó Norbert munkája]] H33 J10 | ||
[[Media: | *[[Media:jelek2_hf1_Janosi_Gergely_Peter.pdf| Jánosi Gergely Péter munkája]] ? J15 | ||
[[Media: | *[[Media:jelek2_hf1_Erdos_Peter.pdf| Erdős Péter munkája]] H20 J11 | ||
[[Media: | *[[Media:jelek2_hf1_Fazekas_Gergely.pdf| Fazekas Gergely munkája]] H22 J15 - '''40 MB!''' | ||
*[[Media:jelek2_hf1_Matuska_Timot.pdf| Matuska Timót munkája]] H30 J11 | |||
*[[Media:jelek2_hf1_Turoczi_Zoltan.pdf| Turóczi Zoltán munkája]] H9 J13 | |||
*[[Media:Jelek2_hf1_Szvoboda_Mark.pdf|Szvoboda Márk munkája]] H17 J10 | |||
*[[Media:jelek2_1hf_berenyi_norbert.pdf|Berényi Norbert munkája]] H36 J03 | |||
*[[:Media:Jelek2_hf1_2013_Seyler_Lajos.pdf|Seyler Lajos munkája]] H16 J03 | |||
[ | *[[Media:jelek2_hf1_illés_attila.pdf|Illés Attila munkája]] ? ? | ||
*[[Media:Jelek2_hf1_2013_Tolnai_Daniel.pdf|Tolnai Dániel munkája]] H6 J8 | |||
*[[Media:jelek2_hf1_kaman_szilveszter.pdf|Kámán Szilveszter munkája]] H32 J15 | |||
| style="vertical-align: top; width:50%;" | | |||
=== Második és harmadik házi, diszkrét időből === | |||
*[[Media:jelek2_hf2_2008_Ban_Marton.pdf|Bán Márton munkája]] | |||
*[[Media:jelek2_hf2_2010_2011_osz_Ihasz_David.pdf|Ihász Dávid munkája]] | |||
*[[Media:jelek2_hf2_Erdei_Bence.pdf|Erdei Bence munkája]] | |||
*[[Media:jelek2_hf2_Erdos_Peter.pdf|Erdős Péter munkája]] | |||
* | |||
* | *[[Media:jelek2_hf2_Janosi_Gergely_Peter.pdf|Jánosi Gergely Péter munkája]] | ||
* | *[[Media:jelek2_hf2_TurcziZoltn.pdf| Turóczi Zoltán munkája]] | ||
* | *[[Media:Jelek2_2HÁZI_Szücs_Péter.pdf| Szücs Péter munkája]] | ||
* | *[[Media:Jelek2_hf2_Szvoboda_Mark.pdf|Szvoboda Márk munkája]] | ||
* | *[[:Media:Jelek2_hf2_2013_Seyler_Lajos.pdf| Seyler Lajos munkája]] | ||
*[[Media:jelek2_hf2_illés_attila.pdf| Illés Attila munkája]] | |||
*[[Media:Jelek2_hf2_Szabo_Norbert.pdf|Szabó Norbert munkája]] | |||
*[[Media:Jelek2_hf2_2013_Tolnai_Daniel.pdf| Tolnai Dániel munkája]] | |||
* | *[[Media:jelek2_hf1_2017_kaman_szilveszter.pdf|Kámán Szilveszter munkája]] | ||
* | *[[Media:Jelek2_hf2_2018_Loz_David.pdf|Lőz Dávid munkája]] | ||
* | *[[Media:Jelek2_hf2_2021_zier_blanka_alexandra_matlabnelkul.pdf|Zier Blanka Alexandra Matlab nélküli munkája]] | ||
|} | |||
* | * ''Vélemény: A házi feladatok elkészítése rendkívül időigényes. Semmiképp ne építs arra, hogy az aláírásodat majd a házi feladattal szerzed meg. Egy házira max 2,5 pontot lehet összesen szerezni, és 2 nap munkáért ez nagyon kevés, sokkal egyszerűbb ennyi idő alatt normálisan felkészülni a zárthelyire. A házi feladatot ettől függetlenül szerintem érdemes elkészíteni, bár MATLAB nélkül mindent papíron kiszámolni életveszélyes. A példák jóval összetettebbek, mint sima számonkéréseken és nagyon sok algebrát igényelnének. Ez persze közelebb van már a valóságos problémákhoz.'' | ||
== Zárthelyik == | |||
{| style="border-spacing: 1em; width:50%;" | |||
| style="vertical-align: top; width:70%;" | | |||
=== KisZH === | |||
*[[Média:zh1_20181018.pdf|2018/19 ősz]] - 1. KisZH - 1 | |||
*[[Média:zh1_20181016.pdf|2018/19 ősz]] - 1. KisZH - 2 | |||
*[[Média:jr2_kiszh2_2022.pdf|2022/23 ősz]] - 1. KisZH (Horváth Zoltán) | |||
*[[Média:Jelek2_kiszh2_2019osz.pdf|2019/20 ősz]] - 2. KisZH | |||
*[[Média:2._kisZH_(2021).pdf|2021/22 ősz]] - 2. kisZH | |||
*[[Média:zh320161202.pdf|2016/17 ősz]] - 3. kisZH | |||
*[[Média:zh3_20171207.pdf|2017/18 ősz]] - 3. KisZH | |||
*[[Média:zh3_mikulas.pdf|2018/19 ősz]] - 3. KisZH - 1 | |||
*[[Média:zh3_20181204.pdf|2018/19 ősz]] - 3. KisZH - 2 | |||
=== ZH === | |||
*[[Média:Jelek2_zh_2015osz_B.pdf|2015/16 ősz]] - B csoport, megoldásokkal | |||
*[[Média:Jelek2_zh_2016tavasz_B.pdf|2015/16 tavasz]] - B csoport, megoldásokkal | |||
*[[Média:jelek2_zh_201617-1.jpg|2016/17 ősz]] | |||
*[[Média:Jelek2_zh_201718_1.pdf|2017/18 ősz]] - megoldásokkal | |||
*[[Média:Jr2_zh_20181025_jav.pdf|2018/19 ősz]] - megoldásokkal | |||
*[[Média:jr2_zh_20191028_sor.pdf|2019/20 ősz]] - [[Média:jr2_zh_20191028_jav.pdf|megoldások]] | |||
*[[Média:jr2_zh_final_20201026_jav.pdf|2020/21 ősz]] - megoldásokkal | |||
*[[Média:jr2_zh_20211025_jav.pdf|2021/22 ősz]] - megoldásokkal | |||
*[[Média:Jelek_2_Zh_2022_ősz.pdf|2022/23 ősz]] - megoldásokkal | |||
| style="vertical-align: top; width:50%;" | | |||
=== Pót ZH === | |||
*[[Média:Jelek2_potzh_2015tavasz.pdf|2014/15 tavasz]] | |||
*[[Média:Jelek2_potzh_2016tavasz.pdf|2015/16 tavasz]] - megoldásokkal | |||
*[[Média:Jelek2_pzh_201718_1.pdf|2017/18 ősz]] - megoldásokkal | |||
*[[Média:Jelek2_pzh2018osz_1.pdf|2018/19 ősz]] - megoldásokkal | |||
*[[Média:jr2_potzh_20191111_sor.pdf|2019/20 ősz]] - [[Média:jr2_potzh_20191111_jav.pdf|megoldások]] | |||
*[[Média:jr2_pzh_20201109_jav.pdf|2020/21 ősz]] - megoldásokkal | |||
*[[Média:Jr2_pzh_20211110_jav.pdf|2021/22 ősz]] - megoldásokkal | |||
*[[Média:jr2_pzh_20221109_jav.pdf|2022/23 ősz]] - megoldásokkal | |||
=== PótPót ZH === | |||
*[[Média:jr2_potpotzh_20191218_sor.pdf|2019/20 ősz]] - [[Média:jr2_potpotzh_20191218_jav.pdf|megoldások]] | |||
|} | |||
== Vizsgák == | |||
A vizsga írásbeli és szóbeli részből áll. Az írásbeli 60 pontos és két részből áll, összesen 100 perc áll rendelkezésre. Az első részben két 20 pontos nagypéldát kell megoldani. Az egyik mindig folytonos, a másik diszkrét idejű rendszerek témakörből van. A második részben 10 darab 2 pontos egyszerű számpélda van. Ezeknél csak a végeredményt nézik, a mellékszámításokat nem. Minimális hiba esetén 1 pont kapható. A sikeres írásbelihez legalább 30 pontot kell elérni! (Az nem számít, hogy melyik részből hány pontot szedtek össze). | |||
Az írásbeli után kötelező szóbelizni! A legtöbb vizsgáztató az írásbelin elrontott feladatok elméletébe kérdez bele, így célszerű az írásbeli után megbeszélni a feladatokat. Általában csak maximum egy jegyet módosít a szóbeli, de ha egy alapfogalommal vagy alaptétellel nem vagytok tisztában akkor simán megbuktatnak. A ketteshez minden témakörből tudni kell az alapfogalmakat, tételeket és mindenről tudni kell hogy miért és hogyan használjuk. | |||
[[Media:Jelek2_szobeli_2018osz.pdf|Hivatalos honlapról segédlet a szóbelihez]] - NEM csak ezek a kérdések lehetnek a vizsgán! | |||
=== Régi vizsgafeladatsorok === | |||
Régi wikiről összegyűjtött, vágott, kicsit minőség javított, rendszerezett vizsgafeladatsorok. | |||
Az elmúlt években volt némi tematikai változás a jelek 1 és jelek 2 között, így a 2010 előtti vizsgákban lehetnek olyan kérdések amik igazából jelek 1-es témakörök, szóval ezek valószínűleg max csak egy kisfeladat erejéig, vagy egyáltalán nem is szerepelnek az újabb vizsgákban! (pl.: nemlineáris építőelemek) | |||
==== Jó minőségű képek, "hivatalos" megoldásokkal ==== | |||
Célszerű időrendben hátrafelé haladni. | |||
Néhol nem hivatalosak a megoldások, így előfordulhatnak hibák! Kérlek ha hibát észleltek akkor jegyezzétek a [[Jelek és rendszerek 2 - Vizsgák ismert hibái]] rovatban! | |||
[[Media:Jelek2kidolg.pdf|Kidolgozott vizsgák]] - Kidolgozott vizsgák 2012.05.30-tól 2013.12.23-ig, 34 oldalnyi részletes megoldás | |||
{| style="border-spacing: 1em; width: 60%;" | |||
| style="vertical-align: top; width: 33%;" | | |||
* | *2003/04 - kereszt: | ||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2004-06-07.pdf|2004.06.07]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2004-06-14.pdf|2004.06.14]] | |||
*2006/07: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2007.01.09.pdf|2007.01.09]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2007.01.16.pdf|2007.01.16]] | |||
*2006/07 - kereszt: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2007-06-11.pdf|2007.06.11]] | |||
*2007/08: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2007-01-18.pdf|2008.01.08]] | |||
*2007/08 - kereszt: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2008-06-10.pdf|2008.06.10]] | |||
*2008/09: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2009-01-19.pdf|2009.01.19]] | |||
*2008/09 - kereszt: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2009-06-09.pdf|2009.06.09]] | |||
*2009/10: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2009-12-22.pdf|2009.12.22]] | |||
| style="vertical-align: top; width: 33%;" | | |||
*2010/11: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2011-01-07.pdf|2011.01.07]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2011-01-14.pdf|2011.01.14]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2011-01-21.pdf|2011.01.21]] | |||
*2010/11 - kereszt: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2011-05-24.pdf|2011.05.24]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2011-05-31.pdf|2011.05.31]] | |||
*2011/12: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2011-12-20.pdf|2011.12.20]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2012-01-03_Acsoport.pdf|2012.01.03 - A csoport]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2012-01-03_Bcsoport.pdf|2012.01.03 - B csoport]] | |||
**[[Media:jelek2_vizsga_2012.01.10_megoldokulcs_3.pdf|2012.01.10]] | |||
*2011/12 - kereszt: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2012-05-30.pdf|2012.05.30]] | |||
**[[Media:jelek2_vizsga_2012jun12_megoldokulccsal.pdf|2012.06.12]] | |||
*2012/13: | |||
**[[Media:Jelek2_20130108_vizsga.pdf|2013.01.08]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2013-01-15.pdf|2013.01.15]] | |||
**[[Media:Jelek2 vizsga 20130122.pdf |2013.01.22]] | |||
| style="vertical-align: top; width: 33%;" | | |||
* | *2012/13 - kereszt: | ||
**[[Media:Jelek2_vizsga_20130605.pdf |2013.06.05]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2013-06-11.PDF |2013.06.11]] | |||
*2013/14: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2013.12.23.pdf|2013.12.23]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_20140114.PDF|2014.01.14]] | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2014-01-21.PDF|2014.01.21]] | |||
*2013/14 - kereszt: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2014-06-10.pdf|2014.06.10]] | |||
*2014/15: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_2015.01.13.pdf|2015.01.13]] | |||
**[[Media:Jelek2_2015.01.20_vizsga.pdf|2015.01.27]] | |||
*2014/15 - kereszt: | |||
**[[Media:Jelek2_vizsga_20150602.pdf|2015.06.02.]] - [[Media:Jelek2_vizsga_20150602_mo.pdf|(nemhivatalos mo.)]] | |||
**[[Media:jelek2_vizsga_20150609.pdf|2015.06.09.]] | |||
*2015/16: | |||
**[[Media:jelek2_vizsga_20160112.pdf|2016.01.12.]] | |||
**[[Media:jelek2_vizsga3_2016_01_16.pdf|2016.01.19]] | |||
**[[Media:jelek2_v4_2016_01_26.pdf|2016.01.26]] | |||
| style="vertical-align: top; width: 33%;" | | |||
* | *2015/16 - kereszt: | ||
**[[Media:Jelek2_vizsga_20160614.pdf|2016.06.14]] | |||
*2018/19/20 | |||
**[[Media:Jelek2_mintavizsga_2018osz.pdf|Mintavizsga]] | |||
**[[Media: Jelek2_vizsga_2020-01-21.pdf|2020.01.21]] - [[Media: Jelek2_vizsga_2020-01-21 nagyfeladatok_megoldása.pdf|megoldás]] | |||
* | * 2021/22 | ||
** [[Media: Jelek2_vizsga_2021-01-04.pdf|2022.01.04]] | |||
|} | |||
== | ==== Gyengébb minőségű képek/hiányos feladatsorok ==== | ||
Ezeket csak akkor oldjátok, ha az előző kupacból már mindent átnéztetek! | |||
*[[Media:Jelek2_vizsga_2008-01-04.pdf|2008.01.04]] | |||
*[[Media:Jelek2_vizsga_2008-01-08.pdf|2008.01.08]] | |||
* | *[[Media:Jelek2_vizsga_2008-06-17.pdf|2008.06.17]] | ||
* | *[[Media:Jelek2_vizsga_2008-12-22.pdf|2008.12.22]] | ||
*[[Media:Jelek2_vizsga_2009-01-12.pdf|2009.01.12]] | |||
* | *[[Media:Jelek2_vizsga_2010-01-15.pdf|2010.01.15]] | ||
* | *[[Media:Jelek2_vizsga_20140610.PDF|2014.06.10]] | ||
* | *[[Media:jelek2_vizsgakicsik_2015_06_16.jpg|2015.06.16]] | ||
* | *[[Media:jelek2_vizsgakicsik_2017_01_03.jpg|2017.01.03]] | ||
* | *[[Media:Jelek2_vizsga_2019_06_11_kereszt.pdf|2019.06.11]] | ||
* | *[[Media: Jelek2_vizsga_2020-01-28.pdf|2020.01.28]] | ||
* [[Media:Jelek2_vizsga_2023-01-16.pdf|2023.01.16]] | |||
* | |||
=== Gondolatok a szóbeliről === | |||
'''Tapasztalatok a levlistáról''': Nagyon változatos, attól függ kihez kerülsz. Van aki az írásbelibe kérdezget, van aki random témát dob fel. A többségnek sikerül tartania az írásbeli jegyét, sőt javítani is lehet 1 vagy nagyon ritkán max 2 jegyet. Viszont rontani is nagyon egyszerű. Ha egy témakörből nagyon gyengék vagytok és belekérdeznek, akkor szinte garantált az 1-2 jegy mínusz. Bukni viszont akár 5-ös írásbelivel is lehet, ha belekérdeznek egy fontos alaptémakörbe, és abszolút fogalmatok sincs róla, akkor garantált a bukás! | |||
* ''Barbarics'': Leginkább a vizsgában lévő hibákra kérdez rá, meg egy-két bónusz kérdés. | |||
* ''Reichardt'': Bele sem néz a vizsgába, random kérdést ad, jó hosszan kínoz aztán nekem pl rontott mert nem tudtam elég jól a FI-DI szimulációs témát.... | |||
* ''Pávó'': Kicsit innen kicsit onnan kérdez, tehát egy vizsga hibát kiveséz teljesen akár az egész elméletét a dolognak. | |||
* ''Horváth Zoltán'': Írásbelivel elért jegyeddel bemész, megkérdezi stabilizáljunk (egyszerűbb kérdések, marad a jegy) vagy billentsük ki (nehezebb kérdések, javítasz-rontasz). Én stabilitásra szavaztam így egyszerűeket kérdezett viszont azt nagyon alaposan kellett tudni. | |||
* ''Gyimóthy'': Korrekt volt, tőlem a DI szimulációt kérdezte, sok időt adott gondolkodni, bár mintha nála lett volna, hogy 3-asról 1-esre korrigált... | |||
* ''Bilicz'': Hallottam, hogy volt akivel jó arc volt és kérdezgetett, mikor én benn voltam akkor a srác elég sokat hibázott és csak annyit mondott neki, hogy szokj hozzá a szóbelihez, most elnézi, de volt akit a 4-es (!!!) írásbeli után megbuktatott, mert valami Fourier tétel levezetést nem tudott. | |||
* ''Bokor'': Maximálisan jó arc, inkább javít mint ront, de volt akinek azt mondta, hogy mivel nem tudja a modulációs témát, ezért 3-asról indul. | |||
* ''Veszely'': Elég változatosakat kérdez, (amit hallottam az Fourier, Laplace-Z transz, illetve DI-FI Fourier sor definíciók, illetve egy példát adott a transzformálásra, illetve már több embernél is bónusz kérdés volt, hogy mi is az a mértani sor)ha 2-esnél jobb írásbelivel mész akkor próbál segíteni (=néha megmondja helyetted) majd ront az írásbelin... | |||
* ''Szabó Zsolt'': Belenéz a vizsgába, amit elrontottál, abból kérdez, aztán kis kérdéseket tesz fel vegyesen az egész anyagból, tőlem pl Fouriert, rendszerjellemző függvényeket (ez elég népszerű kérdés), DI szimulációt és modulációt kérdezett. Tudtam majdnem mindent, és 2 jegyet javított az írásbelimen. | |||
Tehát függ erősen, hogy kihez jut az ember, szerintem Barbarics és HZ a legszerencsésebb szóbeliztető a mi szempontunkból. Ha jól emlékszem a szóbeli első 2 órájában 2 bukás volt össz, aztán fél óra alatt felugrott ez a szám vagy 10-re, közte a 4-esből karó meg hasonló dolgok, tehát én úgy látom, hogy attól is függ, hogy mikor kerül be az ember. Az átlagban viszont tartották magukat a + - 1 jegyhez. | Tehát függ erősen, hogy kihez jut az ember, szerintem Barbarics és HZ a legszerencsésebb szóbeliztető a mi szempontunkból. Ha jól emlékszem a szóbeli első 2 órájában 2 bukás volt össz, aztán fél óra alatt felugrott ez a szám vagy 10-re, közte a 4-esből karó meg hasonló dolgok, tehát én úgy látom, hogy attól is függ, hogy mikor kerül be az ember. Az átlagban viszont tartották magukat a + - 1 jegyhez. | ||
Amit még érdemes megemlíteni, hogy ha valaki jobb írásbelit ír (4-es 5-ös) ,akkor jobban szeretik a mintavételezést, jelrekonstrukciót, szimulációs témát feszegetni. | |||
2013/14-őszén a leggyakrabban elhangzott szóbeli kérdések: Rendszerjellemző függvények; Fourier-Laplace transzformáció - Fourier sor képletek; Mindentáteresztő - Minimálfázisú rendszerek jellemzői; Jel- Hálózat sávszélessége; pólus-zérus ábráról mi olvasható le ill. hogyan írható fel belőle az átviteli függvény; operátoros impedanciák; konvolúciótétel; állapotváltozók fogalma; állapotváltozós leírás mátrixosan; Mintavételezés; Jelrekonstrukció; DI szimuláció; Válasz számítások; | |||
== Verseny == | |||
Jelek és rendszerek tématerületen minden évben hirdetnek versenyt a karon, melynek itt megtekinthető a [http://verseny.vik.hk/versenyek/olvas/11?v=Jelek+%C3%A9s+rendszerek hivatalos honlapja] | |||
Elsősorban másodéves hallgatóknak ajánlják, tehát akik már Jelek és rendszerek 2 című tárgyat hallgatják, de akár felsőbb évesek is részt vehetnek rajta. Aki erőteljesebben érdeklődik a tárgy iránt, annak feltétlenül ajánlott a részvétel. | |||
*[[Media:Jelek_verseny_2013.jpg|2013-as feladatsor]] | |||
{{Lábléc_-_Villamosmérnök_alapszak}} | |||
{{Lábléc_-_Villamosmérnök_alapszak 2014}} |
A lap jelenlegi, 2024. március 25., 15:20-kori változata
A tantárgy a Jelek és rendszerek 1 tárgy folytatása. Célja megalapozni a folytonos idejű rendszerek vizsgálati módszereit a frekvencia és a komplex frekvencia tartományban, továbbá a különböző rendszerleírások alapján megismertetni a rendszerjellemzőket és kapcsolatukat. A folytonos idejű rendszerek elméletét követően, a diszkrét idejű jelek és rendszerek vizsgálati módszereinek tárgyalása az idő-, frekvencia-, és z-tartományban. A tantárgy megadja a folytonos idejű jelek és rendszerek diszkrét közelítésének elvi alapjait, és tárgyalja a folytonos idejű nemlineáris rendszerek és hálózatok analízisének alapvető módszereit.
A Jelek és rendszerek a BSc-záróvizsgán 33%-os súllyal szerepel.
Követelmények
- Előkövetelmény: A Jelek és rendszerek 1 című tárgy teljesítése.
- Jelenlét: Elméletileg az előadások és gyakorlatok 70%-án kötelező jelen lenni, de gyakorlatilag senki sem tartja számon.
- Házi feladat: A félév során három egyedi házi feladatot kell megoldani. Ezeket 0-5 ponttal értékelik. A határidőre be nem adott házi feladat nem pótolható, értékelése 0 pont. Az aláírásba a két legjobb házi átlagpontszáma számít bele. Leadásuk nem kötelező, de erősen ajánlott.
- Folytonos idejű rendszer/hálózat vizsgálata a frekvencia és a komplex frekvencia tartományban
- Diszkrét idejű hálózatok vizsgálata az idő-, és frekvenciatartományban
- Diszkrét idejű hálózatok vizsgálata komplex frekvenciatartományban
- KisZH: A félév során 3 darab 5 pontos kis zárthelyit kell megírni. Ezek pótlására nincs lehetőség. Minden gyakorlatvezető egyedileg válogatja össze, hogy pontosan melyik témakörből és mikor íratja meg.
- NagyZH: A félév során egy nagy ZH van a 10. héten, amin 25 pont szerezhető, és még a szorgalmi időszakban egyszer pótolható.
A félévközi pontszám az alábbi módon tevődik össze:
Ahol KZHx a két legjobban sikerült kisZH-t, HFA a két legjobban sikerült házi feladat pontszámának az átlagát, NZH pedig a nagyZH pontszámát jelenti. Az aláírás megszerzésének feltétele, hogy a félévközi pontszám legalább 20 pont, a nagyZH pedig legalább 10 pont legyen.
- Vizsga: Két részből áll: Egy írásbeliből és egy szóbeliből.
Az írásbeli (60 pont) első fele két darab 15 pontos nagyfeladat (egyik FI másik DI), a második fele 15 darab 2 pontos kiskérdés.Csak sikeres írásbeli (legalább 30 pont) után kezdhető meg a szóbeli, melyen javítható/rontható is az írásbeli érdemjegye, akár meg is lehet bukni!
UPDATE!! 2018 ősztől: Az írásbeli vizsga egyszer 100 perces. 2 db 20-20 pontos nagyfeladattal és 10 db 2 pontos kisfeladattal. A nagyfeladatok nagy valószínűséggel a ZH-ból kimaradt anyagrészből (jellemzően a nemlineáris és DI témakörből) kerülnek ki. A szóbeli rendje és a ponthatárok nem változtak.
Jegyzetek, segédanyagok
Videotorium
- Előadásvideók - 2013/14 őszi félévében Dr. Gyimóthy Szabolcs előadásainak felvételei.
Fourier-transzformáció
- Link: Fourier sorfejtés. transzformáció Dr. Kelemen András (SZTE) által
Jegyzetek
- Teljes anyagot lefedő jegyzet - Dudás Márton jegyzete, melyet dr. Gyimóthy Szabolcs lektorált és jegyzetpályázatot nyert (ami "kikerült a tananyagból", az az új tanrendre vonatkozik, a régi tárgyhoz az egész aktuális!)(Vannak benne hibák)
- Dr. Bilicz Sándor: A matematika villamosmérnöki alkalmazásairól, példákon keresztül - Többek között a Fourier-, Laplace-, és z-transzformáció elmélete és hozzájuk kapcsolódó feladatok megoldással
- Takács Péter: 2010 őszi előadások
- Takács Péter: 2010 őszi gyakorlatok
- Folytonos idejű jelekről jegyzet - Dr. Bilicz Sándor előadása (Kemecsey Zita munkája)
- Diszkrét idejű jelekről jegyzet - Dr. Bilicz Sándor előadása (Kemecsey Zita munkája)
- Mintavételezésről jegyzet - Dr. Bilicz Sándor előadása (Kemecsey Zita munkája)
- Képletgyűjtemény - Egy jó kis összefoglaló, mely tartalmazza szinte az összes szükséges képletet!
Jelek és rendszerek tankönyv
- 0. Fejezet - Tartalomjegyzék
- 1. Fejezet - Alapfogalmak
- 2. Fejezet - Analízis időtartományban
- 3. Fejezet - Analízis frekvenciatartományban
- 4. Fejezet - Analízis komplex frekvenciatartományban
- 5. Fejezet - A MATLAB néhány alkalmazása
- 6. Fejezet - Tárgymutató
Példatár
Vizsgához segítség
- Szóbelire összefoglaló - Gábor Norbert és Kondor Máté András munkája, de NEM TELJES! Ezektől eltérő kérdések is lehetnek a vizsgán, esetleg egy adott témakörbe részletesebben is belekérdezhetnek.
- Teljes előadásjegyzet - Klinkó Krisztián munkája. Dr. Gyimóthy Szabolcs 2013-as előadásainak jegyzete. Szerepel benne minden, ami előadáson elhangzott, kivéve az év végi "érdekességek".
- Abból az időből, amikor még Hálózatok és Rendszerek volt a tárgy neve, és szigorlattal zárult Gódor András készített egy elég terjedelmes és átfogó összefoglalót, mely még most is jól használható a vizsgakészüléshez. Bár kézzel írt és szkennelt, de akinek van türelme átnézni, az sok hasznos dolgot találhat benne:
- 2008 - Dr. Veszely Gyula által tartott konzultáció, mely segít a házi megoldásában is.
- E-book reader-re optimalizált FI jegyzet, Bíró Tamás munkája
- Fontos képletek tanuló kártyákon
Modulációs témakör
A tanév végén jellemzően 2-4 előadás van ebből a témakörből. A vizsgán szinte mindig van 2 modulációs kisfeladat. Továbbá a szóbelinél némelyik vizsgáztató nem szereti, ha semmit sem tudtok ebből a témakörből, szóval legalább egyszer azért érdemes átfutni.
- A radarlab-os honlapról lementett "rövid" elméleti összefoglaló, mely teljes mértékben lefedi a vizsgához szükséges anyagrészt: Elméleti összefoglaló
- Szintén a radarlab-os honlapról származó, modulációs feladatok, hivatalos megoldásokkal. Elvileg csak ezek a típuspéldák lehetnek a vizsgán: Gyakorló feladatok és megoldások
- Továbbá néhány hasznos képlet: Néhány hasznos képlet
Nemlineáris hálózatok
Ez a témakör korábban a Jelek 1 része volt, azonban az új tárgyban átkerült a Jelek 2-be.
Oktatóvideók
- Jelek és Rendszerek 2 Oktatóvideók Playlist - Cseppentő Bence és Radványi Patrik demonstrátorok közreműködésével készültek, a nagyZH témaköréből. Gyurós Péter munkája.
Számítógépes segédprogramok
Matlab
Figyelem! 2017 tavasztól letölthető a matlab legálisan bármely bme-s emailcímmel való regisztráció után - részletek itt
A Matlab-ot használja a tanszék félhivatalosan (vagyis nem követelmény használni) a matematikai számítások, ábrázolások elvégzésére. A program hivatalos weboldala.
Hivatalos útmutató mely eredetileg a Szabályozástechnika című tárgyhoz készült - Matlab útmutató
Matlab alaputasítás összefoglaló, mely jól jöhet a házihoz (angol) - Matlab parancsok
Hosszabb Matlab gyorstalpaló, ábrák készítésének leírása, alapműveletek (angol) - Matlab gyorstalpaló
További hasznos segítség lehet az őszi félévben inudló Mérnöki problémamegoldás MATLAB-ban tantárgy felvétele
Wolfram Mathematica
Tényleg nagyon jó program, rengeteg alapszintű beépített függvénnyel (kapásból megold neked több ismeretlenes, szimbolikus egyenletrendszereket) és közvetlenül is tud számolni sok olyan dolgot, amire amúgy a Matlabot szoktuk használni, mint például Fourier-sorfejtés vagy -transzformáció, állapotváltozós mátrixokból átviteli függvény meghatározása, stb. Érdemes megtanulni a használatát. Fizetős program!
Hivatalos weboldal
Wolfram Alpha
Egy szűk részhalmazát tudja ingyen online azoknak a műveleteknek, amiket a Wolfram Mathemethica tud, de még így is nagyon jól használható! (Deriválás, integrálás, egyenletmegoldás, stb.)
Hivatalos honlap: Wolfram Alpha
MAPLE
Könnyen kezelhető, tudja körülbelül ugyanazt mint a Wolfram Mathematica. Házihoz nagyon jól használható (egyenletrendezés, parciális törtekre bontás, numerikus számítások stb.)
Hivatalos weboldal
Egy jól használható Maple gyorstalpaló, mely bemutatja az alap funkciókat: MAPLE gyorstalpaló - Házihoz nagyon hasznos!
ANDI
A diszkrét idejű, második házi feladat ellenőrzéséhez rendkívül hasznos program. Egy tanszéki munkatárs fejlesztette még évekkel ezelőtt, teljesen jogtisztán használható. Még DOS-ra írták meg a programot, így telepítése kicsit problémás, de alább olvasható két részletes útmutató:
Egyszerűbb telepítés
- Lépés: ANDI.zip letöltése, majd kicsomagolása a C:\ mappába
- Lépés: DOSbox DOS emulátor letöltése és telepítése
- Lépés: DOSbox elindítása majd az alábbi parancsok begépelése:
- Parancs: mount c c:\ANDI
- Parancs: c:
- Parancs: ANDI.exe
- Lépés: Configurate menüpont és ott minden DIR-t át kell írni C:\ -re.
- Lépés: Teszteld, hogy működik-e egy egyszerű hálózattal: graph editor -> insert, majd írd be pl hogy: i d o (i:input d:delay o:output l:line m:erősítő) aztán nyomj egy escape -t.
- Lépés: Analyse menüpont: Errort fog dobni, de entert nyomva bevisz a Text Editor-ba, ahol annyi a dolgod, hogy az első sorba a Network: valamirandomakármi; legyen írva. Escape, majd újra Analyse és mennie kell.
- Lépés: Amikor a konkrét hálózatodat rajzolod be, akkor arra figyelj, hogy minden vonalon legyen erősítő. Ha a rajzodban nincs valamelyik vonalon erősítő, akkor egy egyszeres erősítésűt rakj be, hogy tudja a program, milyen irányítású a jelfolyamhálózat. (Ekvivalens a nyilacskákkal a rajzon). Ezt még akkor is csináld meg, ha amúgy egyértelmű, hogy merre folyik! Menteni is lehet a graph-ot utána. Ha error-t dob először, akkor a 6-os pontban leírtakat kell követni.
Bonyolultabb telepítés (megéri)
- Lépés: ANDI.zip letöltése, majd kicsomagolása bármilyen mappába (pl. `asztal\ANDIprogram\` mappába kerül a kicsomagolt ANDI mappa, abban a fájlok)
- Lépés: DOSbox DOS emulátor letöltése és telepítése
- Lépés: DOSBOX konfiguráció létrehozása az ANDI mappájába (pl. `asztal\ANDIprogram\dosbox.conf`), az alábbi tartalommal:
[autoexec]
MOUNT o .
MOUNT c .\ANDI\
o:
CD ANDI
ANDI.EXE - Lépés: parancsikon létrehozása. A parancs amit indít "C:\Program Files (x86)\DOSBox-0.74-3\DOSBox.exe" -conf "dosbox.conf", és az indítási mappa pedig a mappa ahová kicsomagoltad az ANDI-t (és a config is van).
- Lépés: elindítod a programot a parancsikonnal. El kell indulnia a DOSBox-nak, és rögtön bejön az ANDI.
- Lépés: configurate -> elérési utakat át kell írni C:\-re, pl. C:\HELP (a DATA pedig C:\), majd write config
- Lépés: teszteld le, ha minden jól ment akkor minden működik és ha újraindítod a programot akkor sem kell többet a beállításokhoz nyúlnod.
Házi feladatok
A hivatalos leadási határidők csak irányadóak, valójában a gyakvezér határozza meg a pontos leadási határidőt. Mindig megvárják, hogy minden elhangozzon a gyakorlatokon, ami az adott házi elkészítéséhez szükséges. Nem célszerű az utolsó napokra hagyni, mivel mindkét házi megírása külön-külön legalább 10-15 órát igénybe vesz! Ajánlatos folyamatosan dolgozni vele, ugyanis adott feladatsorban a feladatok úgy követik egymást, ahogy a megoldásukhoz szükséges elméleti anyag elhangzik az előadásokon. Továbbá minden gyakvezérnek van rendszeres konzultációs időpontja, így ha időben szembesültök a problémával, akkor még van idő rákérdezni és javítani.
Első házi, folytonos időből
|
Második és harmadik házi, diszkrét időből |
- Vélemény: A házi feladatok elkészítése rendkívül időigényes. Semmiképp ne építs arra, hogy az aláírásodat majd a házi feladattal szerzed meg. Egy házira max 2,5 pontot lehet összesen szerezni, és 2 nap munkáért ez nagyon kevés, sokkal egyszerűbb ennyi idő alatt normálisan felkészülni a zárthelyire. A házi feladatot ettől függetlenül szerintem érdemes elkészíteni, bár MATLAB nélkül mindent papíron kiszámolni életveszélyes. A példák jóval összetettebbek, mint sima számonkéréseken és nagyon sok algebrát igényelnének. Ez persze közelebb van már a valóságos problémákhoz.
Zárthelyik
KisZH
ZH
|
Pót ZH
PótPót ZH |
Vizsgák
A vizsga írásbeli és szóbeli részből áll. Az írásbeli 60 pontos és két részből áll, összesen 100 perc áll rendelkezésre. Az első részben két 20 pontos nagypéldát kell megoldani. Az egyik mindig folytonos, a másik diszkrét idejű rendszerek témakörből van. A második részben 10 darab 2 pontos egyszerű számpélda van. Ezeknél csak a végeredményt nézik, a mellékszámításokat nem. Minimális hiba esetén 1 pont kapható. A sikeres írásbelihez legalább 30 pontot kell elérni! (Az nem számít, hogy melyik részből hány pontot szedtek össze).
Az írásbeli után kötelező szóbelizni! A legtöbb vizsgáztató az írásbelin elrontott feladatok elméletébe kérdez bele, így célszerű az írásbeli után megbeszélni a feladatokat. Általában csak maximum egy jegyet módosít a szóbeli, de ha egy alapfogalommal vagy alaptétellel nem vagytok tisztában akkor simán megbuktatnak. A ketteshez minden témakörből tudni kell az alapfogalmakat, tételeket és mindenről tudni kell hogy miért és hogyan használjuk.
Hivatalos honlapról segédlet a szóbelihez - NEM csak ezek a kérdések lehetnek a vizsgán!
Régi vizsgafeladatsorok
Régi wikiről összegyűjtött, vágott, kicsit minőség javított, rendszerezett vizsgafeladatsorok. Az elmúlt években volt némi tematikai változás a jelek 1 és jelek 2 között, így a 2010 előtti vizsgákban lehetnek olyan kérdések amik igazából jelek 1-es témakörök, szóval ezek valószínűleg max csak egy kisfeladat erejéig, vagy egyáltalán nem is szerepelnek az újabb vizsgákban! (pl.: nemlineáris építőelemek)
Jó minőségű képek, "hivatalos" megoldásokkal
Célszerű időrendben hátrafelé haladni.
Néhol nem hivatalosak a megoldások, így előfordulhatnak hibák! Kérlek ha hibát észleltek akkor jegyezzétek a Jelek és rendszerek 2 - Vizsgák ismert hibái rovatban!
Kidolgozott vizsgák - Kidolgozott vizsgák 2012.05.30-tól 2013.12.23-ig, 34 oldalnyi részletes megoldás
|
|
|
|
Gyengébb minőségű képek/hiányos feladatsorok
Ezeket csak akkor oldjátok, ha az előző kupacból már mindent átnéztetek!
Gondolatok a szóbeliről
Tapasztalatok a levlistáról: Nagyon változatos, attól függ kihez kerülsz. Van aki az írásbelibe kérdezget, van aki random témát dob fel. A többségnek sikerül tartania az írásbeli jegyét, sőt javítani is lehet 1 vagy nagyon ritkán max 2 jegyet. Viszont rontani is nagyon egyszerű. Ha egy témakörből nagyon gyengék vagytok és belekérdeznek, akkor szinte garantált az 1-2 jegy mínusz. Bukni viszont akár 5-ös írásbelivel is lehet, ha belekérdeznek egy fontos alaptémakörbe, és abszolút fogalmatok sincs róla, akkor garantált a bukás!
- Barbarics: Leginkább a vizsgában lévő hibákra kérdez rá, meg egy-két bónusz kérdés.
- Reichardt: Bele sem néz a vizsgába, random kérdést ad, jó hosszan kínoz aztán nekem pl rontott mert nem tudtam elég jól a FI-DI szimulációs témát....
- Pávó: Kicsit innen kicsit onnan kérdez, tehát egy vizsga hibát kiveséz teljesen akár az egész elméletét a dolognak.
- Horváth Zoltán: Írásbelivel elért jegyeddel bemész, megkérdezi stabilizáljunk (egyszerűbb kérdések, marad a jegy) vagy billentsük ki (nehezebb kérdések, javítasz-rontasz). Én stabilitásra szavaztam így egyszerűeket kérdezett viszont azt nagyon alaposan kellett tudni.
- Gyimóthy: Korrekt volt, tőlem a DI szimulációt kérdezte, sok időt adott gondolkodni, bár mintha nála lett volna, hogy 3-asról 1-esre korrigált...
- Bilicz: Hallottam, hogy volt akivel jó arc volt és kérdezgetett, mikor én benn voltam akkor a srác elég sokat hibázott és csak annyit mondott neki, hogy szokj hozzá a szóbelihez, most elnézi, de volt akit a 4-es (!!!) írásbeli után megbuktatott, mert valami Fourier tétel levezetést nem tudott.
- Bokor: Maximálisan jó arc, inkább javít mint ront, de volt akinek azt mondta, hogy mivel nem tudja a modulációs témát, ezért 3-asról indul.
- Veszely: Elég változatosakat kérdez, (amit hallottam az Fourier, Laplace-Z transz, illetve DI-FI Fourier sor definíciók, illetve egy példát adott a transzformálásra, illetve már több embernél is bónusz kérdés volt, hogy mi is az a mértani sor)ha 2-esnél jobb írásbelivel mész akkor próbál segíteni (=néha megmondja helyetted) majd ront az írásbelin...
- Szabó Zsolt: Belenéz a vizsgába, amit elrontottál, abból kérdez, aztán kis kérdéseket tesz fel vegyesen az egész anyagból, tőlem pl Fouriert, rendszerjellemző függvényeket (ez elég népszerű kérdés), DI szimulációt és modulációt kérdezett. Tudtam majdnem mindent, és 2 jegyet javított az írásbelimen.
Tehát függ erősen, hogy kihez jut az ember, szerintem Barbarics és HZ a legszerencsésebb szóbeliztető a mi szempontunkból. Ha jól emlékszem a szóbeli első 2 órájában 2 bukás volt össz, aztán fél óra alatt felugrott ez a szám vagy 10-re, közte a 4-esből karó meg hasonló dolgok, tehát én úgy látom, hogy attól is függ, hogy mikor kerül be az ember. Az átlagban viszont tartották magukat a + - 1 jegyhez.
Amit még érdemes megemlíteni, hogy ha valaki jobb írásbelit ír (4-es 5-ös) ,akkor jobban szeretik a mintavételezést, jelrekonstrukciót, szimulációs témát feszegetni.
2013/14-őszén a leggyakrabban elhangzott szóbeli kérdések: Rendszerjellemző függvények; Fourier-Laplace transzformáció - Fourier sor képletek; Mindentáteresztő - Minimálfázisú rendszerek jellemzői; Jel- Hálózat sávszélessége; pólus-zérus ábráról mi olvasható le ill. hogyan írható fel belőle az átviteli függvény; operátoros impedanciák; konvolúciótétel; állapotváltozók fogalma; állapotváltozós leírás mátrixosan; Mintavételezés; Jelrekonstrukció; DI szimuláció; Válasz számítások;
Verseny
Jelek és rendszerek tématerületen minden évben hirdetnek versenyt a karon, melynek itt megtekinthető a hivatalos honlapja
Elsősorban másodéves hallgatóknak ajánlják, tehát akik már Jelek és rendszerek 2 című tárgyat hallgatják, de akár felsőbb évesek is részt vehetnek rajta. Aki erőteljesebben érdeklődik a tárgy iránt, annak feltétlenül ajánlott a részvétel.
Bevezetők | |
---|---|
1. félév | |
2. félév | |
3. félév | |
4. félév | |
5. félév | |
6. félév | |
7. félév |
Bevezetők | |
---|---|
1. félév | |
2. félév | |
3. félév | |
4. félév | |
5. félév | |
6. félév | |
7. félév | |
Megjegyzés: | A csillaggal jelölt négy szakirány-előkészítő tárgy közül egy a 6. félévben.
|